Sektor građevinarstva će u Adria regionu imati mešovit učinak u ostatku godine, stav je analitičara Bloomberg Adrije.
Rast aktivnosti u građevinskom sektoru guraće izgradnja javne infrastrukture, ali će izgradnji stambenog prostora ići nešto lošije zbog još uvek visokih kamatnih stopa i manjka kvalifikovane radne snage, navodi se u poslednjem izveštaju analitičara koji u celosti možete da pročitate OVDE.
"Što se tiče cena nekretnina, očekujemo stagnaciju ili veoma blag rast u nekim zemljama na kraju 2024. godine. Ovde ne mislimo na cenu zemljišta, koja će nastaviti da raste. Na sporiji rast će takođe uticati manja tražnja, naročito po pitanju stambenih nekretnina", rekli su analitičari.
Opširnije
![Rast broja dozvola ne iznenađuje, građevinarstvo nosilac BDP-a](/data/images/2024-05-15/60846_depositphotos-677309370-l_kf.jpg)
Rast broja dozvola ne iznenađuje, građevinarstvo nosilac BDP-a
Radna snaga je veliki izazov za građevinarstvo.
17.06.2024
![Trend pada građevinskih dozvola iz prvog kvartala preokrenut, u aprilu rast 38,2 odsto](/data/images/2024-06-14/63349_depositphotos-609874638-l_kf.jpg)
Trend pada građevinskih dozvola iz prvog kvartala preokrenut, u aprilu rast 38,2 odsto
Analitičari BBA smatraju da će građevinarstvo u budućnosti biti vođeno niskogradnjom, ali i visokogradnja ima dobru perspektivu
14.06.2024
![Najjeftinija akcija Belex15: Profit pao 60 odsto, nema dividende](/data/images/2023-12-08/49078_depositphotos-65402461-l_kf.jpg)
Najjeftinija akcija Belex15: Profit pao 60 odsto, nema dividende
Sve lošiji poslovni rezultati daju naznake o tome zašto je cena akcija daleko ispod istorijskog rekorda od 3.400 dinara po deonici.
28.05.2024
![Zemljište koje je čekalo konverziju donosi 90 miliona evra investicija](/data/images/2023-11-15/47148_depositphotos-21739325-l_kf.jpg)
Zemljište koje je čekalo konverziju donosi 90 miliona evra investicija
Otvara se prostor za gradnju 1,2 miliona kvadratnih metara.
09.04.2024
Hrvatska i Srbija su početkom 2024. zabeležile dvocifreni rast u građevinarstvu, jedna zbog infrastrukturnih projekata, a druga takođe zbog obnove objekata oštećenih u zemljotresu. Bosna i Hercegovina i Severna Makedonija zabeležile su blagi rast, a u Sloveniji je rast usporio zbog visoke baze iz prethodnog perioda.
Manjak radne snage je takođe velik problem, naročito u Sloveniji i Hrvatskoj, pa se ove dve zemlje sve više oslanjaju na strane radnike.
Rast zarada je u Srbiji i Severnoj Makedoniji doprineo tome da stanovi budu pristupačniji u prethodnih par godina, ali je u Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini i Severnoj Makedoniji situacija bila drugačija.
"Sektor će ometati visoke kamatne stope i rast cena građevinskog zemljišta, ali će mu naruku ići rast aktivnosti u pogledu izgradnje javne infrastrukture širom regiona", rekli su analitičari.
Sektor građevinarstva u Srbiji beleži rast već pet uzastopnih kvartala, a rast guraju pripreme za održavanje specijalizovane izložbe EXPO i izgradnja javne infrastrukture.
U Hrvatskoj je obnova nakon zemljotresa zajedno sa infrastrukturnim projektima pogurala rast ovog sektora za 4,5 odsto u prva četiri meseca godine. Aktivnost u građevinskom sektoru je porasla 20 odsto međugodišnje, a vrednost završenih radova je rasla za 20,4 odsto.
U Bosni i Hercegovini je sektor građevinarstva pao tri kvartala zaredom, ali je izgradnja javne infrastrukture porasla za šest odsto na godišnjem nivou u prvom kvartalu ove godine. Posebno je važan tunel Prenj, koji će koštati 400 miliona evra, a čije bušenje počinje 2025. godine.
U Severnoj Makedoniji je izgradnja javne infrastrukture u prvom kvartalu godine rasla za gotovo trećinu, ali je izgradnja nestambenih zgrada usporila još više (za 34 odsto), što se vidi i u padu od 31 odsto u vrednosti očekivanih radova.
Bitni su projekti izgradnje vetroparka vrednog 500 miliona dolara, kao i najveći projekat - izgradnja pruge vredne 560 miliona evra koja će ići do granice sa Bugarskom.
Građevinarstvo u Sloveniji usporava zbog visoke baze iz 2023. godine, iako se nastavlja obnova objekata oštećenih u poplavama.
Desetina radne snage su građevinari
Sve države u Adria regionu trenutno imaju rekordno visok broj zaposlenih u ovom sektoru.
Hrvatska prednjači po ovom parametru, jer je u ovom sektoru zaposleno oko 160.000 radnika, ili 9,5 odsto ukupne radne snage Hrvatske.
Slovenija ima sličnu situaciju i relativno jak građevinski sektor. U ovoj zemlji oko devet odsto radnika radi u građevinarstvu.
Zbog manjka radnika u zemlji, države Adria regiona se sve više oslanjaju na stranu radnu snagu.
(Tekst dopunjen videom.)