Godišnja stopa inflacije merena harmonizovanim indeksom potrošačkih cena na nivou cele Evropske unije u avgustu je skočila na 10,1 posto sa 9,8 odsto koliko je iznosila u julu, objavio je u petak Eurostat.
U evrozoni, regionu koji sačinjava 19 članica Unije koje dele zajedničku valutu, rast cena je ubrzao sa 8,9 posto u julu, na 9,1 posto u avgustu.
Prema podacima Eurostata, najvišu inflaciju imaju baltičke države. U Estoniji je ona iznosila čak 25,2 posto, a Letonija i Litvanija ne mogu biti zadovoljne sa tek nešto nižim stopama od, redom, 21,4 posto i 21,1 posto.
Opširnije
![Zima koja će kaliti Evropu](/data/images/2022-09-10/11008_387234125_kf.jpg)
Zima koja će kaliti Evropu
Ključna zima očekuje Evropsku uniju i druge države Evrope.
10.09.2022
![Računi za energiju će do 2023. u EU porasti za dva biliona evra](/data/images/2022-09-06/10618_depositphotos-241889016-l_kf.jpg)
Računi za energiju će do 2023. u EU porasti za dva biliona evra
Analiza Goldman Sachsa predviđa da će cene energenata vrhunac dostići 2023. godine.
07.09.2022
![EU na raskršću: Podeljena ili promenjena Evropa](/data/images/2022-09-03/10394_depositphotos-149152524-l_kf.jpg)
EU na raskršću: Podeljena ili promenjena Evropa
Evropska unija je definitivno na raskršću, kao uostalom i čitav svet, bez preterivanja.
03.09.2022
S druge strane Francuska je jedina država gde je godišnji rast cena u avgustu bio ispod sedam posto, odnosno iznosio je 6,6, posto. Društvo Francuskoj u grupi zemalja s najnižom inflacijom prave Malta sa skokom cena od sedam posto i Finska gde su cene u avgustu bile 7,9 posto više nego u istom mesecu prethodne godine.
Hrvatska u društvu Slovenije i Rumunije
Hrvatska se sa rastom cena od 12,6 odsto (razlika između ove stope i one koju je Državni zavod za statistiku objavio za nacionalni rast proizlazi iz nešto drugačijeg obima koji se meri harmonizovanim indeksom potrošačkih cena) nalazi u društvu zemalja poput susedne Slovenije gde su cene rasle po stopi od 11,5 posto i Rumunije gde je inflacija bila 13,3 posto.
Podatak o skoku cena u evrozoni, koji je potvrdio prvu procenu objavljenu krajem avgusta, znači da ne treba očekivati da će Evropska središnja banka uskoro početi da razmišlja o labavljenju monetarne politike. U evrozoni najveći doprinos stopi inflacije dale su cene energije, a nakon nje slede cene hrane, alkoholnih pića i duvana, navodi se u saopštenju Eurostata.